Dogadjanja
Izabrano novo rukovodstvo Beogradskog
univerziteta
Reformama do potpune autonomije
Prvi izbori za najvise rukovodioce Beogradskog univerziteta, nakon
usvajanja novog Zakona o univerzitetima u Srbiji, potvrdili su opredeljenost
vecine u akademskoj javnosti da se istraje u borbi za ocuvanje autonomije
univerziteta, te opredeljenje za prikljucenje ovdasnjih visokih skola
reformama visokoskolskog obrazovanja prema Bolonjskoj deklaraciji i
ukljucenje u evropski sistem obrazovanja. Po tradiciji, uoci pocetka
nove skolske godine, a na prvoj radnoj sednici, novi Savet Beogradskog
univerziteta 25. septembra je velikom vecinom glasova dosadasnjem rektoru,
profesorki Mariji Bogdanovic, poverio jos jedan mandat na celu rektorskog
kolegijuma, najstarije akademske institucije u Srbiji. Od 78 prisutnih
clanova Saveta za profesorku Bogdanovic glasao je 51 clan, dok je za
njenog protivkandidata profesora Branislava Corica glasalo 27 clanova
Saveta.
"Univerzitet ne sluzi vlasti - nijednoj vlasti. Univerzitet se
bori za funkcionisanje drustva na nacelima morala i demokratije. Univerzitet
svojom kompetentnoscu stvara prostor za svoju autonomiju, a to znaci
i slobodno i kriticko rezonovanje o dugorocnim ciljevima drustva i javnim
pitanjima od drustvenog znacaja. Univerzitet se mora izdici iznad svih
parcijalnih interesa time sto ce u svoju osnovnu delatnost, obrazovanje
i nauku, ugraditi univerzalne eticke principe i u tim temeljima uvek
nalaziti uporiste za svoje delovanje", naglasila je profesorka
Marija Bogdanovic predstavljajuci svoj program buduceg rada rukovodstva
Beogradskog univerziteta, da bi nakon neminovnog podsecanja na stanje
u kojem je Univerzitet docekao promenu vlasti 5. oktobra 2000. zakljucila:
"U prethodne dve godine osigurana je osnova za pocetak promena.
Tokom sledece dve godine Univerzitet mora postati onaj kohezivni element
koji ce fakultetima dati okvir za njihov sopstveni razvoj i prilagodjavanje
zahtevima koje buducnost postavlja".
![](http://www.yurope.com/zines/republika/arhiva/2002/294-295/Sei001b.jpg)
Svojim programom na mestu prvog coveka BU profesorka Marija Bogdanovic
planira da se nastavi proces reformi prema evropskim kriterijumima,
sto po njenom misljenju obuhvata promene u nacinu organizovanja nastave,
vodi boljem i efikasnijem studiranju, kvalitetnijem istrazivanju, te
izmenama u upravljanju i izmenama strukture samog univerziteta. Ali,
naglasila je, takodje, da je reforma proces u kojem svaki korak mora
biti pazljivo promisljen i pripremljen kako bi postigla svoj smisao:
"Evropsku dimenziju uz ocuvanje nacionalnog identiteta i specificnosti
univerziteta". Sve to, naravno, treba da prate i obezbede uslovi
za ozbiljno poboljsanje materijalnog polozaja i naucno-tehnoloskog razvoja,
te da se usvoje inovacije u oblasti upravljanja visokoskolskim ustanovama.
"Univerzitet mora obratiti posebnu paznju na striktno postovanje
akademskih standarda pri izboru nastavnika i saradnika, donosenju moralnog
kodeksa ponasanja nastavnika i saradnika, doslednu borbu protiv i najmanjih
naznaka korupcije na Univerzitetu. Bez ozbiljnog pristupa resavanju
ovih pitanja Univerzitet ne moze da bude vodeca snaga u razvoju drustva.
Obaveza Univerziteta je da kod studenata, pored znanja, izgradi i osecanje
moralnog i intelektualnog integriteta", zakljucila je rektorka
BU Marija Bogdanovic.
Drugi kandidat za rektora, profesor Branislav Coric, izlazuci svoj program
pred clanovima Saveta, naglasio je da za dve godine od promene rezima
BU i dalje nema koncepciju svog razvoja, te je rekao da bi se on odmah
angazovao na izradi "temeljnog dokumenta" koji bi imao naslov
"Osnovi strategije razvoja univerziteta u Beogradu", cime
bi po njegovom misljenju bio obezbedjen pristup evropskim procesima
reformi u visokom obrazovanju. Govorio je profesor Coric i o nastavi,
istrazivanjima, zaposljavanju, unapredjivanju i strucnom usavrsavanju,
kao i o investicijama i medjunarodnoj saradnji, ali je posebno izdvojio
odnos univerziteta prema drzavi gde je zakljucio da "izmedju dva
poznata modela: jakog drzavnog uticaja ili blage kontrole drzave, izvesno
je, nama vise odgovara ovaj drugi". Svoje opredeljenje za "blagu
kontrolu drzave" profesor Coric je potkrepio cinjenicama da univerzitet
ima losih iskustava iz proslosti sa jakom drzavnom kontrolom, dok bi
blaga kontrola, po njegovom misljenju, omogucila "vise izvora finansiranja
i razvijanje finansijske autonomije institucije". U svom izlaganju,
pred clanovima Saveta, dosadasnji dekan Gradjevinskog fakulteta jos
je naglasio da je spor koji je vec postao potpuno otvoren i javan, izmedju
nadleznog ministarstva i kolegijuma BU, potpuno neprihvatljiv, te da
se ne sme dozvoliti da se nastavi sa "marginalizacijom" najstarijeg
univerziteta u Srbiji, ali je za taj spor optuzio pre svega dosadasnje
rukovodioce ove akademske institucije.
I pre izlaganja svog programa, profesor Coric je, na samom otvaranju
sednice Saveta, optuzio dosadasnje rukovodstvo univerziteta za uzurpaciju
vlasti, te sebe oznacio kao "opoziciju". "Mi smo se izborili
za demokratske promene ali nismo i za pravu demokratsku proceduru",
rekao je profesor Coric u toku te rasprave, insinuirajuci da su neke
podrske za aktuelnog rektora nelegitimne, jer su stigle i sa onih fakulteta
na kojima se o tome nastavno-naucna veca nisu izjasnjavala.
U kratkotrajnoj diskusiji koja je usledila, nakon ovako teskih optuzbi
kandidata Corica, svi ucesnici su se zalozili za postovanje demokratskih
principa i procedure, ali i naglasili da ce konacnu odluku o tome ko
ce biti novi rektor BU ipak doneti clanovi Saveta. Naravno, podsetili
su i na to da su oba kandidata osim univerzitetskoj, poznati i siroj
javnosti kao ucesnici u burnim godinama borbe za oslobadjanje i univerziteta
i drustva od rezima Slobodana Milosevica. Ipak, velika vecina prisutnih
svojim glasanjem potvrdila je odluku vecine fakulteta i instituta Univerziteta
i pokazala da za univerzitet zeli samo punu autonomiju i jednaku distancu
od svake vlasti.
Lidija Jovetic
Dogadjanja: Nacionalisti
bez mane i straha «
» Dogadjanja:
Haski
tribunal: neprijatne price i teske istine
|